Tiedot
sl. 1701 Petter Helding Petrus Samuelis, Holmensis 4641. * Tukholmassa 168(1). Vht: kamarikollegion hankintakomissaari Samuel Helding († 1705) ja Ingrid Pikehielm. Ylioppilas Uppsalassa 4.2.1691 *Petrus Sam. Helding [Stockholmenses Sub privata informatione Dn. Andreæ Klintini Wexionensis.]. Ylioppilas Turussa sl. 1701 Helding ‹Nimi Joh. on yliviivattu.› Petrus ‹Sana Vexion on yliviivattu ja sen päälle on kirjoitettu Holmens.› _ 242. — Jahtiveistämön kirjanpitäjä Tukholmassa 1705. Saksalaisen henkijalkaväkirykmentin sotatuomari 1708, ero ylisotatuomarin arvonimellä 1719. Sittemmin sihteerinä amiraali vapaaherra Tauben luona. † Tukholmassa (Jakob) 5.11.1721.
/ Veljet Hans Helding (lääninkanslian kirjuri Turussa 1701, aatel. 1711 Cederstolpe, lopulta pääsotakomissaari, † 1753) ja Samuel Helding (aatel. 1717 Heldenhielm, kapteeni, † 1721) myös ylioppilaita Uppsalassa 4.2.1691. /
Viittauksia: HYK ms., Index s. 84a. — V. Lagus, Studentmatrikel I (1889–91) s. 311 (LXII); Uppsala universitets matrikel I 1595–1700 (utg. A. Andersson et al., 1900–11) s. 337; Akademiska konsistoriets protokoll XXII 1697–1699 (Uppsala 1977) s. 310 (14.8.1699, till saksens närmare uplysning inkallades wittnen, som woro ... och mons:r Petrus Helding), 311 (Petrus Helding, som ei fyldt sina 15 åhr, refererade utan aflagd ed, att rådmannen förmanat Keiser att ei swäria ...); G. Thimon, Stockholms nations studenter i Uppsala 1649–1800. Vinculum Stockholmense. Del I 1649–1700 (1982) s. 224. — G. Elgenstierna, Den introducerade svenska adelns ättartavlor III (1927) s. 553 (Heldenhielm Tab. 1); J. Vallinkoski, Turun akatemian väitöskirjat 1642–1828. HYKJ 30 (1962–66) #131G.
Päivitetty 30.11.2011.
Lähdeviite
Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Petter Helding. Verkkojulkaisu 2005 <https://ylioppilasmatrikkeli.fi/henkilo.php?id=4641>. Luettu 8.9.2024.
Ks. myös viittausohje.
Tiedot Laguksen ja Carpelanin matrikkeleissa
Helding, Petrus Holmens. p. 242 || Möjl. son af kammarskrifvaren Sam. Helding († 1705), hvars son Hans (f. 1679, skrifvare på landskansliet i Åbo 1701, sist general krigskommissarie, † 1753) adlad Cederstolpe 1719, och sonen Samuel (f. 1683, sist skeppskapten, † 1721) adlad Heldenhjelm 1717.
Lähde: V. Lagus, Studentmatrikel I (1889–91) s. 311.